Kütyüvel a hiszti ellen: pillanatnyi nyugalom hosszútávú érzelemszabályozási problémáért?
![Kütyüvel a hiszti ellen: pillanatnyi nyugalom hosszútávú érzelemszabályozási problémáért?](https://ethology.elte.hu/media/55/8f/629b96234fc0e3869aa74651abea630f65c01c8aef1efcb5a0ce9d48e4db/ai-generated-8717915-1280-thumb.png?v202209270307)
“A dühkitörések és hisztik a gyermeki lét velejárói, azonban az, hogy a szülők hogyan kezelik ezeket, hatással lehet a gyermek érzelmi fejlődésére. Manapság a szülők gyakran digitális eszközöket (tabletet, okostelefont) adnak a gyereknek azért, hogy negatív érzelmeiket szabályozzák, például egy hiszti esetén lenyugtassák őket.”- mondta Konok Veronika, a kutatás eredményeiből megjelent tanulmány első szerzője, az ELTE Alfa Generáció Labor vezetője.
A gyerekeket lenyűgözik a digitális tartalmak, így ez egy egyszerű (és rövidtávon hatékony) módja annak, hogy leállítsuk a dührohamokat, eltereljük a gyermek figyelmét. Az ELTE és a kanadai Sherbrooke-i Egyetem kutatói azonban arra számítottak, hogy a gyakorlatnak hosszú távon negatív következményei lehetnek.
Feltételezésük megerősítésére végeztek egy felmérést 2020-ban, majd egy évvel később egy utánkövetést. “Több mint 300, két és öt év közötti gyermeket nevelő kanadai szülő töltött ki egy kérdőívet, amely a gyermek és a szülő médiahasználati szokásait (köztük az úgy nevezett szülői digitális érzelemszabályozást, vagyis, hogy milyen gyakran ad a szülő digitális eszközt a gyereknek azért, hogy megnyugtassa őt), valamint a gyerek önszabályozási készségeit (az érzelmek, a viselkedés és a figyelem szabályozásának képességét) vizsgálta”- mesélte Caroline Fitzpatrick, a kanadai kutatócsoport vezetője, a Sherbrooke-i Egyetem professzora.
Azt találták, hogy a szülők akkor alkalmazták gyakrabban a digitális érzelemszabályozást, ha gyermeküknek több érzelemszabályozási problémája volt egy évvel korábban. Azonban ez a stratégia a már meglévő probléma súlyosbodásához vezetett: amikor a szülők gyakrabban alkalmazták a digitális érzelemszabályozást, a gyerekek egy évvel később gyengébb indulatkezelési készségeket mutattak. Ez abban mutatkozott meg, hogy a szülők értékelése alapján a gyerekek dühösek/ frusztráltak lettek, ha valamit nem engedtek meg nekik (például nem ehettek több nassolnivalót, nem kaphattak meg egy új játékot vagy nem maradhattak fent este).
A szülői digitális érzelemszabályozás a későbbiekben nem csak az érzelmek, de más kognitív folyamatok, például a figyelem szabályozását is negatívan befolyásolta.
Ez azért lehet, mert ha a gyermek figyelmét mindig külső ingerekkel próbáljuk lekötni, akkor nem tanulja meg, hogy ő maga hogyan irányítsa azt.
“Fontos, hogy szülőként ne kerüljük el azokat a helyzeteket, amelyek frusztrálóak lehetnek a gyermek számára. A gyerekeknek meg kell tanulniuk, hogyan kezeljék a negatív érzelmeiket. Ebben a tanulási folyamatban a szüleik segítségére van szükségük, nem pedig egy digitális eszközre”- mondta Konok Veronika. A kutatók azt javasolják, hogy a szülők támogassák gyermekeiket a nehéz helyzetekben, segítsenek felismerni érzelmeiket, és tanítsák meg azokat kezelni. Ehhez egy módszer lehet, ha a szülő visszatükrözi a gyermek érzelmeit, például azt mondja a síró gyereknek: “Szomorú vagy, mert…”. A gyerek így megtanulja felismerni saját érzelmeit, ami előfeltétele annak, hogy szabályozni is tudja őket.
A gyermekek mellett azonban a szülőket is támogatni kell abban, hogy kezelni tudják ezeket a helyzeteket. “Fontos lenne, hogy a családokkal foglalkozó egészségügyi szakemberek tájékoztatást adjanak arról, hogyan segíthetnek a szülők gyermekeiknek érzelmeik kezelésében anélkül, hogy táblagépet vagy okostelefont adnának nekik”- magyarázta Caroline Fitzpatrick. A kutatók szerint az eredmények alapján új terápiás és tanácsadási módszereket lehetne kidolgozni a szülők számára.
Tudatosítani kell a szülőkben, hogy a kütyük csak rövid távon segítenek a hisztin, hosszú távon súlyosbítják a problémákat.
Ezzel a szemléletformálással sokat lehetne javítani a gyerekek mentális egészségét és csökkenteni a problémás digitális eszközhasználatot.